EELNÕU
01.09.2003

VABARIIGI VALITSUS

MÄÄRUS

Tallinn, Toompea								2003 nr

Kaitseväe pääste- ja hädaabitöödel
osalemise kord

Määrus kehtestatakse “Rahuaja riigikaitse seaduse “ (RT I 2002, 57, 354; 2003, 13, 69) § 12 lõike 3 punkti 4 alusel.

§ 1. Pääste- ja hädaabitöö mõiste
(1)	Määrus reguleerib kaitseväe üksuste osalemist või kaitseväe vahendite pääste- ja hädaabitööl osalemise (edaspidi osalemine) üle otsustamist ning kaitseväe üksuste juhtimist pääste- ja hädaabitöödel.
(2)	Pääste- ja hädaabitöö käesoleva määruse tähenduses on töö, mille eesmärgiks on inimese või vara päästmine või keskkonna kaitsmine õnnetuse korral, õnnetuse ennetamiseks või õnnetusejärgselt elutähtsate valdkondade toimimise taastamiseks tehtav töö.  Pääste- ja hädaabitöö ei seisne sõjalise jõu või isiku suhtes muu jõu kasutamises.

§ 2. Osalemise taotlemine
(1)	Kui osalemist taotleb riigi- või kohaliku omavalitsusüksuse organ või asutus, siis esitab ta sellekohase taotluse “Halduskoostöö seaduse” (RT I 2003, 20, 117) alusel kinnitatud ametiabi taotluse vormis.
(2)	Ametiabi taotluses näidatakse ühtlasi ära, kas ja miks puuduvad võimalused lahendada pääste- ja hädaabitööl osalemise vajadus teiste jõududega, näiteks päästeasutuse jõududega või Kaitseliidu kaasamisega.
(3)	Kui osalemine on vajalik viivitamatult, võib taotluse esitada vormivabalt, näidates ära “Halduskoostöö seaduse” § 19 lõikes 1 sätestatud andmed, samuti käesoleva paragrahvi lõikes 2 ettenähtud andmed.  Sellisel juhul vormistatakse ametiabi taotlus tagantjärele esimesel võimalusel.
(4)	Kui taotluse esitaja ei ole riigi- või kohaliku omavalitsusüksuse organ või asutus, võib taotluse esitada vormivabalt.

§ 3. Osalemise üle otsustamine
Osalemise üle otsustamisel võetakse arvesse järgmisi asjaolusid:
1)	pääste- ja hädaabitööde olulisust ning ohtu inimesele, varale või keskkonnale;
2)	osalemisest keeldumisega kaasnevaid võimalikke tagajärgi;
3)	pääste- ja hädaabitööl osalemisest tulenevaid tagajärgi kaitseväele pandud ülesannete täitmisel, sealhulgas ka pääste- ja hädaabitööl osalemise kulukust;
4)	pääste- ja hädaabitööl osalevate kaitseväelaste elule ja tervisele kaasnevaid ohte, samuti osalevate kaitseväelaste ettevalmistust sellistel töödel osalemiseks;
5)	teisi tähelepanu väärivaid asjaolusid.

§ 4. Osalemise üle otsustaja
(1)	Osalemise üle otsustab oma käsuga väeosa või kaitseväeasutuse ülem või temast kõrgem ülem tema alluvuses olevate kaitseväelaste või tema käsutuses olevate vahendite suhtes.
(2)	Osalemise otsustavad alljärgnevalt nimetatud juhtudel järgmised ülemad või nendest kõrgemad ülemad:
1)	osalemine ei võimalda operatiivülesande täitmist – vastava väeliigi ülem;
2)	osalemine ei võimalda väljaõppe eesmärkide saavutamist – vastava väeliigi ülem;
3)	sõjalise valmisoleku tõstmisel – kaitseväe juhataja;
4)	erakorralise seisukorra ajal – kaitseväe juhataja;
5)	pärast mobilisatsiooni väljakuulutamist või sõjaseisukorra ajal – kaitseväe juhataja või kaitseväe ülemjuhataja.
(3)	Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 või 2 sätestatud ülemast madalam ülem võib osalemise üle otsustada üksnes juhul, kui osalemise otsustamine on viivitamatult vajalik.  Sellisel juhul teavitab osalemise otsustanud ülem tehtud otsusest viivitamatult käesoleva paragrahvi lõigete 1 või 2 kohaselt osalemise otsustamiseks pädevat ülemat.
(4)	Osalemise otsustanud ülem korraldab viivitamatult kaitseministri teavitamise osalemise kohta antud käsust.
(5)	Kaitseminister võib otsustada osalemise üle kõigil juhtudel ning võib kõigil juhtudel  ära muuta osalemise kohta tehtud otsuse.

§ 5. Kaitseväelaste allumine
(1)	Pääste- ja hädaabitööle kaasatud kaitseväe üksused või allüksused alluvad pääste- ja hädaabitöö juhile pääste- ja hädaabitöö läbiviimist puudutavates küsimustes. Pääste- ja hädaabitöö juht käesoleva korra mõistes on ametiisik, kellele on seaduse või määruse alusel allutatud õnnetuskohal olevad päästemeeskonnad ja lisajõud.
(2)	Pääste- ja hädaabitöödele kaasatud kaitseväelasel on õigus keelduda täitmast pääste- ja hädaabitööde juhi korraldusi, kui korralduse täitmine võib seada põhjendamatusse ohtu kaitseväelaste elu või tervise või kaitseväe varustuse, muuhulgas kui korralduse andmisel ei ole arvestatud kaitseväelaste teadmiste, oskuste või füüsiliste võimetega. Keeldumist peab põhjendama ja sellest teavitatakse viivitamatult otsest ülemat.

§ 6. Eelarvevahendite taotlemine
Osalemise otsustanud ülem esitab vajadusel alluvusvahekorda järgides täiendavate eelarvevahendite eraldamise taotluse pääste- ja hädaabitöödel tekkinud lisakulutuste katmiseks.

§ 7. Määruse jõustumine
Määrus jõustub 1. novembril 2003. a. 

Juhan Parts
Peaminister			Margus Hanson		       
				Kaitseminister		       Heiki Loot
       Riigisekretär